Fjällbygget: Naturen inpå knuten
Robert Schöllin och hans familj bygger ett stort fritidshus med permanentstandard i fjällen. Att bo 60 mil bort och vara byggherre med byggmästare på löpande räkning är ett modigt beslut som de dock inte ångrar.
![Familjen Schöllin bor i Stockholm och bygger i fjällen.](/sites/default/files/styles/node_image/public/fjallbygge_top.jpg?itok=9rYfmpMb)
Familjen Schöllin bor i Stockholm och bygger i fjällen. Foto: Robert Schöllin
Just nu pågår ett stort bygge uppe i jämtländska fjällen. Det är Robert Schöllin, hans fru och deras tre barn som gett sig hän på att stomresa ett suterränghus med tätt tak före vårens antågande. Huset mäter 165 kvadratmeter medan deras permanentbostad i Stockholm mäter 148.
– Folk frågar oss skämtsamt när vi flyttar upp. Det kan te sig märkligt för utomstående när man bygger ett större hus än permanentboendet - vi har idag en 1,5-plansvilla och fritidshuset blir ett 2-vånings suterränghus med permanentstandard. Men vi kommer att använda det som fritidshus. Det var kommunen som ställde krav på att det skulle vara permanentstandard och vi kom då fram till att det var enklare att bygga ett fullstort hus eftersom vi då kan sälja det som ett permanentboende om vi en dag inte vill ha kvar det, säger Robert Schöllin som precis åkt de 60 milen hem till Stockholm efter att ha varit på plats på bygget en vecka och dragit ventilationen.
Det är inte helt lätt att vara byggherre för ett hus som byggs 60 mil bort. Robert Schöllin menar att det är a och o att hitta en pålitlig byggmästare när du bygger långt bort, någon du har tilltro till. I deras fall har de valt en lokal byggmästare som fått goda referenser från såväl grannar som deras vänner. Vännerna är också där och tittar till bygget med jämna mellanrum och Robert får fotografier skickade till sig under veckorna.
![Tomten](/sites/default/files/fjallbygge_tomt.jpg)
Tomten krävde en del markarbeten. Foto: Robert Schöllin
Anledningen till att de över huvud taget köpte en tomt i fjällen är delvis på grund av att deras vänner äger en gård i närheten. De har besökt dem flitigt i flera år och fallit hals över huvud för miljön och naturen.
– Det är framför allt under sommartid som vi trivs där lustigt nog, men även vintertid med skidåkning och sådant, säger Robert Schöllin.
Många beslut att fatta
Från början tänkte de köpa ett fritidshus, men de som de var och tittade på levde inte upp till familjens krav och förväntningar. Husen var för dyra i förhållande till vad de fick för pengarna och skulle kräva omfattande och kostsamma renoveringar. Efter visst övervägande kom de fram till att de hellre ville bygga nytt och på så sätt få just det fritidshus som de drömde om.
– Det är klart, det blir alltid dyrare att bygga nytt, men vi kom fram till att skillnaden inte blir jättestor mot vad du får. Vi hade då bara ett barn men en önskan om fler och ville därför ha en viss standard på kök, badrum och liknande. Ett stort allrum var också ett krav. Vi ville samtidigt ha en naturnära tomt för att få en naturupplevelse - fin utsikt och de där bitarna. Sedan hade vi ett visst område där vi ville hålla till, nära våra vänners gård, säger Robert.
![familjens egen ritning familjens egen ritning](/sites/default/files/fjallbygge_skiss.jpg)
Familjens egen ritning de tog till en arkitekt. Grafik: Robert Schöllin
Efter en del letande hittade de en tomt som de föll för. Den krävde dock en hel del jobb. Schaktarbetet har varit omfattande och de har fått köra dit 150 kubikmeter fyllnadsmassor för att ens kunna bygga huset så som de vill ha det.
Själva huset är ritat av en arkitekt men bygger på familjens egna ritningar. Det har varit många diskussioner längs vägen.
– Vi skissade upp hur vi ville ha det och lämnade underlaget till honom, sedan utvecklade och förfinade han. Vi hade ju till exempel ritat flera lösningar som vi tyckte var häftiga, men han hade det byggnadstekniska med sig som gav samma lösning men var enklare och billigare att bygga, säger Robert och fortsätter:
– En stor grej vi hade var burspråket. Från början ville vi ha det trebrutet och öppet från bottenvåning till taknock för att få ordentlig rymd. Men där rekommenderade han starkt att vi inte skulle ha öppet mellan våningsplanen på grund av ljudspridningen, och det var något vi inte tänkt på, vi hade fastnat i luftigheten. Han ville också ändra det till ett vanligt platt burspråk för att det är billigare att bygga, men det ville inte vi eftersom vi ville vinkla fönstren mot sjön och fjällen. Då landade vi i den nuvarande lösningen med en spetsig variant.
![Burspråket fick två vinklar Bursrpåket](/sites/default/files/fjallbygge_bursprak.jpg)
Efter diskussioner med arkitekt ändrades utformningen av burspråket. Foto: Robert Schöllin
Efter att de tillsammans med arkitekten nått en lösning de var nöjda med, skickade de in allt till byggnadsnämnden och begärde bygglov. Robert hade under hela processen hållit kontakten med byggnadskontoret för att hamna så nära en godkänd lösning som möjligt.
Mål: Tätt hus före vintern
Bygglovet blev godkänt och byggprocessen drog igång i maj. Först skedde allt markarbete och därefter förbereddes vatten och avlopp som kopplades på det kommunala vid tomtgränsen. Stenbädden kom på plats, därefter en grund och nästa steg blev murningen.
– Huset är byggt av en trästomme, men suterrängdelen består av murade lecablock med träpanel, berättar Robert.
![Leca leca](/sites/default/files/fjallbygge_murning.jpg)
Sutterrängdelen byggs upp av lecablock. Foto: Robert Scöllin
När murningen var klar fortskred arbetet med stomme och fasad. Därefter påbörjade de taket och vi har då hamnat i nutid. I skrivande stund är fasaden nästan klar och taket har fått råspont och papp. Under de kommande dagarna kommer de att montera fönstren.
Dock ligger de lite efter, bland annat på grund av att de insåg att 220-reglarna till mellanbjälklaget inte skulle räcka till och därför tog in offert på lättreglar, en offert som aldrig dök upp. De bestämde sig då för limträbalkar och så blev det men leveransen drog ut på tiden. Själva byggandet har också tagit längre tid än beräknat. Målet var att få huset tätt före vintern, nu blir det sannolikt så att det står klart under vintern istället.
![Stommen byggs upp Stommen byggs upp](/sites/default/files/fjallbygge_plantva.jpg)
Stommen byggs upp. Foto: Robert Schöllin
De har försökt hjälpa till så mycket det går. Robert avlastar till exempel byggarna när han är på plats genom att åka och handla grejer som saknas, detta så att de ska slippa avvara viktig mankraft. Han har också dragit ventilation och avlopp själv.
– Det här projektet är inget vi kastat oss in i, utan vi har gått igenom processen mentalt. Man inser då att tiden är kritisk. Har man tre barn och bygger 60 mil bort har man inte så mycket tid på bygget, utan man måste göra saker effektivt, säger han.
![Taket tätt Taket tätt](/sites/default/files/fjallbygge_papp.jpg)
När pappen ligger på är i alla fall taket tätt. Foto: Robert Schöllin
En detalj som sparat tid åt dem är att de grundmålade fasadpanelen redan innan den monterades.
– Vi hade precis målat om huset i Stockholm och man inser att det tar tid att måla om. Så vi pratade lite med byggaren och hörde om han kunde ta hem panelen i somras så vi kunde måla den under en semestervecka och det kunde han. Det är verkligen något vi rekommenderar, säger Robert.
Det var betydligt enklare att stå och måla på plan mark och dessutom kunde de stå under tält ifall det regnade. Fördelen i deras fall var dessutom att de slapp fundera över vita ränder i fasaden.
– Vi har valt en slamfärg, då är det bara två strykningar. Dessutom en mörk kulör. Målar man mörk kulör för tidigt på ny fasad krymper träet och får vita streck. Det var också ett incitament till att måla innan. Även om man målar med akrylatfärg möts man av samma problematik.
När huset står tätt kommer de att göra mycket av arbetet själva, så mycket de hinner och orkar. De har också en elektriker som står redo för att koppla all el.
![Fasadritningar Fasad](/sites/default/files/fjallbygge_fasad.jpg)
Fasaden målades innan den spikades upp. Foto: Robert Schöllin
Hålla budget
Innan bygget drog igång sattes en detaljerad budget. Familjen har valt att bygga på löpande räkning istället för fast pris. För att kunna få en bild över alla kostnader krävdes byggmästarens hjälp. Robert utgick från den ritning de hade och uppskattade allt material som krävdes, därefter fick byggmästaren vara med och uppskatta ungefärlig tidsåtgång.
Materialbudgeten sattes genom att Robert tog priserna från den dyraste bygghandlaren och därefter adderade ett påslag om ytterligare 20 procent.
– Jag har bara räknat på de stora grejerna, sedan tillkommer 10 000 skruvar, en betongborr, en vattenslang och så vidare. Prylar som inte är med i min budget. Vi räknade på stommen, takstolar, isolering, fasadfönster och det andra stora. Sedan tog jag det plus 20 procent och då hamnade vi hyffsat rätt, för då täcker man in allt spill och alla småpryttslar.
Robert tipsar om att handla material när det inte är säsong för det. Han säger att det finns mycket att spara genom att du köper material när det är utförsäljningar och rea, istället för att du väntar tills den dag du behöver det och då köper det till standardpriser.
![utsikt utsikt](/sites/default/files/fjallbygge_utsikt.jpg)
Utsikten från burspråket blir hänförande. Foto: Robert Schöllin
De har köpt mycket av materialet från lokala bygghandlare, men också beställt en del över nätet.
Materialbudgeten stämmer hittills väldigt bra. Det som gjort att de ligger över budget är att arbetet dragit ut på tiden. Men de är ändå nöjda med att de tog löpande pris.
– Vi har en uppfattning om vad bygget kan komma att landa på. Priset beror på hur mycket vi gör själva i slutändan. På totalkostnaden ligger det cirka 50/50 mellan tid och material exklusive inredning av huset och tittar man på fakturorna stämmer det rätt bra.
Kommentarer
2