7 125 läst · 31 svar
7k läst
31 svar
Nibe F750 isbildningsproblem
Sida 1 av 3
Jag väljer att publicera detta inlägg för att uppmärksamma alla Nibe F750-ägare. Själv var jag lyckligt ovetande om problemet tills jag bestämde mig för att skaffa elbil.
2015 bytte vi på rekommendation ut vår 15 år gamla värmepanna (Nibe Fighter 600) till en Nibe F750. Huset är på ca 200 kvadrat med golvvärme på bottenplan och radiatorer på övre plan. Vi är två äldre personer i hushållet.
Jag noterade att den årliga elförbrukning efter bytet sjönk med ca 15%. Förvisso inte i närheten av vad reklamen då utlovade, men jag kände mig ändå tillfreds i tron om att de bistra vintrarna hade gjort det jobbigt för pannan.
Det jag nu i efterhand kan konstatera är att vi subjektivt hela tiden har upplevt en väldigt skiftande inomhustemperatur.
För ca 1 år sedan installerade jag en laddbox åt vår kommande elbil. I paketet ingick en lastbalanseringsfunktion med en tillhörande app där man med sekunduppföljning kunde följa den faktiska elförbrukningen i huset, både totalt och för respektive fas.
Rekommendationerna gav att man borde ladda bilen på natten då både elförbrukningen och elpriset var som lägst. Då hade vi ett lågt fastprisavtal, vilket gjorde att man inte märkte stora variationer i kostnaderna.
Gissa om jag blev förvånad när jag insåg att elförbrukning var som högst (?) under natten och förmiddagen trots att jag inte fått elbilen än? Under vissa nätter låg effektuttaget på runt 8 kW.
Det gjorde mig förstås nyfiken på varför och vilka konsekvenser detta skulle få för elbilsladdningen?
20A-säkringar ger en teoretisk maxgräns på 13,8 kW tillgänglig effekt. Det skulle då innebära att jag bara hade 5,8 kW kvar till laddning. Då har jag inte tagit hänsyn till eventuell fas-obalans som kan dra ner laddningen ytterligare. Laddboxen är på 11 kW, så detta var INTE vad jag hade räknat med.
Orsaken kunde jag via Nibe UpLink historik, härleda till Nibe F750 som väldigt ofta fick stötta med elpatron samtidigt som kompressorn gick på max, trots att utetemperaturen låg på plusgrader.
För att komma till rätta med problemet anlitade jag en lokal Nibe-auktoriserad firma.
Under ca tre månader följde en process med en massa telefonsamtal, hembesök och byten av det mesta i min Nibe F750. Jag ska inte fördjupa mig i den processen i detta inlägg, men efter ca tre månader med tre olika experter gav firman upp. Bland annat byte av expansionsventil, kretskort. Justering av givare och luftflöden och så vidare. Inga förbättringar över huvud taget. Snarare en massa bieffekter av alla dessa ingrepp (exempelvis vattenläckage från pannan vid två tillfällen, där kretskorten var helt genomdränkta).
Det som dock tydligt framgick var den stora mängd is som bildats i pannan. Det resulterade i att den ofta får tillämpa lång avfrostning. Detta går i stort sett ut på att om vissa temperaturkriterier inte uppfylls under den korta avfrostning (som varar i ca 10-15 minuter), så lägger systemet automatiskt på 30 minuter på avfrostningen, vilket ger en avfrostning på ca 45 minuter istället. Under avfrostningen står kompressorn stilla och producerar ingen värme.
Ett exempel taget ur verkligheten, när utetemperaturen låg på 3 plusgrader över hela dygnet, så genomförde min Nibe F750 15 avfrostningar (varav 6 långa!) under en 24-timmars period. Det ger alltså mer än 6,5 timme då kompressorn står still!
Således inte konstigt att effektuttaget kraftigt ökar eftersom systemet då så småningom kopplar in eltillsatsen på upp emot 6,5 kW (det hela är boroende av en beräkningsmodell som bygger på gradminuter). Nu räcker detta inledningsvis ändå inte till för att hålla framledningstemperaturen, utan den rasar och när så småningom kompressorn kommer igång behöver den jobba som en galning för att ta igen tappade gradminuter.
Vad tror ni händer om kompressorn jobbar hårt? - Jo, mycket riktigt, det bildas is! Och så är vi igång i den negativa spiralen.
Var hamnar då jag som konsument i detta. Jo, i en gråzon där ingen känner något ansvar och skyller på alla andra. Den auktoriserade firman hade inga vettiga förklaringar att ge mig och Nibe pratar inte med privatpersoner och skyller på golvvärmesystemet.
Men, efter en inte helt korrekt presentation av mig själv när jag ringde upp Nibe i våras, lyckades jag tillslut komma i kontakt med en produktionsansvarig på Nibe. De tre månaderna av problem hade dessutom tvingat mig att bli hobbyexpert på Nibe F750 för att kunna svara upp emot alla experter och deras bortförklaringar. Det behövdes i samtalet med Nibe.
Föga förvånande var det inte Nibe F750:s fel över huvudtaget. Utan felet var de negativa fysiska förutsättningarna med plusgrader ute (vilket enligt dem skulle innebära hög luftfuktighet), den ofördelaktiga frånluften via ventilationsluften och inte minst det stora problembarnet - golvvärmessystemet som fullständigt chock-kylde pannan med returvattnet. Det var helt enkelt synd om Nibe F750 som pressats för hårt.
Utsätter jag då pannan genom att ha extremt varmt i huset? Svaret är nej. Jag har försökt hålla runt 20 grader i inomhustemperatur.
Eftersom problemet är tydligast då utetemperaturen ligger under ca 5 plusgrader är det svårt att följa upp detta under sommarhalvåret. Jag har därför nu, 6 månader senare, åter varit i kontakt med samma person på Nibe igen via mail. Tyvärr blev det bara en skriftlig repris på vårt 45-minuter långa telefonsamtal.
Jag har följt deras rekommendationer: gällande inställningar (kurva 8), ökat fläkthastigheten till 100% (vilket inte har behövts tidigare), dragit ner golvvärmen och öppnat alla rumstermostater för att försöka hitta en lösning.
De senaste veckorna har jag experimenterat genom att reglera ner golvvärmen för att försöka hitta nivån där dessa hysteriska svängningar i pannan minskar.
När jag hamnar på mellan18-19 grader i inomhustemperatur (3 plusgrader utomhus), så lugnar pannan ner sig och jobbar mer sansat. De långa avfrostningar är dock fortfarande kvar, men med glesare intervall.
Men, så fort det dyker upp en störning (ex 2 duschar i följd eller en temperaturförändring) så bär det iväg igen och det tar ca ett halvt dygn innan den har stabiliserats igen.
Vad gäller teorin om att den högre luftfuktighet i plusgrader skulle försvåra för pannan, så har problemet varit lika stort nu under veckorna när utetemperaturen legat på minus 5 grader.
Dessa ”hysteriska” svängningar leder till ett energislöseri på upp emot 50% högre omotiverad elförbrukning under dessa perioder!
Förutom energislöseriet och att det kraftig påverkar min möjlighet att ladda bilen så är det också väldigt kostsamt med dagens elspotpriser!
Jag har den senaste veckan schemalagt min laddning av elbilen under 4 timmar på natten. Det brukar räcka för den laddningsmängd som jag behöver under veckan. Men, icke nu! Jag får ut ungefär hälften av behovet, vilket innebär att jag måste ladda ytterligare en gång när spotpriserna är rimliga. Under den andra veckan i december då temperaturen sjunk ner mot minus 10 grader hade jag ett effektuttag på över 10 kW under vissa perioder. Det blir väldigt lite kvar att ladda bilen med.
Detta var inte vad jag hade räknat med!
Problemområdena som jag har identifierat är följande:
Jag bävar för hur detta kommer att påverka livslängden på kompressorn och fläkten om de ofta behöver gå på max?
Stödet från Nibe har varit obefintligt.
Men, förutom ett långt försvarstal från Nibe för Nibe F750 och en föreläsning i fysiska lagar, så lyckas jag ändå få fram en väldigt viktig information under resans gång. Nibe F750 avfrostningsfunktion modifierades 2017. Officiellt heter det att den ”ärvde Nibe F730 avfrostningsfunktion som var avsedd för den brittiska marknaden”! Men, man kan fråga sig varför modifiera något om det har fungerat bra? Jag har min uppfattning klar!
Nu är jag inte så naiv att jag tror att de öppet skulle erkänna att deras panna har ett konstruktionsfel. Det är ju trots allt rätt många Nibe F750 ute i stugorna!
Via diverse forum har jag dessutom snappat upp att det finns missnöje även med Nibe F730.
Men, allt detta har fått mig att fundera - är en värmepanna till för att stödja och samverka med de övriga systemen eller är det tvärt om?
Är det rimligt att acceptera knappt 19 grader i inomhustemperatur med en modern panna för att det ska fungera?
Min uppfattning är, att oavsett om golvvärmessystemet, eller någon annan funktion, bidragit till problemet - så är Nibe F750 alldeles för instabil. Under normala förhållanden, med rimliga inom- och utomhustemperaturer ska en värmepanna inte behöva arbeta på det här viset.
Vad har jag för nytta av ett uppvärmningssystem i balans om det leder till att det blir kallt i huset?
Avslutningsvis.
Syftet med detta inlägg har varit att uppmärksamma er Nibe-ägare på att er produkt kanske har sidor ni inte kände till. Jag har svårt att tro att det bara är min panna som beter sig på detta vis.
Tycker ni att detta är acceptabelt så är det bara att luta sig tillbaka och hälla upp glöggen. Men, i dessa tider av strävan efter energibesparing kanske det är läge att syna pannan. Jag kan jaga kW genom att snåla med både belysning, disk och tvätt, men Nibe F750 lever sitt eget liv, vilket ofta resulterar i att den drar mycket el även då elen är som dyrast.
Det jag med säkerhet vet är att min nästa värmepanna INTE kommer att heta Nibe.
2015 bytte vi på rekommendation ut vår 15 år gamla värmepanna (Nibe Fighter 600) till en Nibe F750. Huset är på ca 200 kvadrat med golvvärme på bottenplan och radiatorer på övre plan. Vi är två äldre personer i hushållet.
Jag noterade att den årliga elförbrukning efter bytet sjönk med ca 15%. Förvisso inte i närheten av vad reklamen då utlovade, men jag kände mig ändå tillfreds i tron om att de bistra vintrarna hade gjort det jobbigt för pannan.
Det jag nu i efterhand kan konstatera är att vi subjektivt hela tiden har upplevt en väldigt skiftande inomhustemperatur.
För ca 1 år sedan installerade jag en laddbox åt vår kommande elbil. I paketet ingick en lastbalanseringsfunktion med en tillhörande app där man med sekunduppföljning kunde följa den faktiska elförbrukningen i huset, både totalt och för respektive fas.
Rekommendationerna gav att man borde ladda bilen på natten då både elförbrukningen och elpriset var som lägst. Då hade vi ett lågt fastprisavtal, vilket gjorde att man inte märkte stora variationer i kostnaderna.
Gissa om jag blev förvånad när jag insåg att elförbrukning var som högst (?) under natten och förmiddagen trots att jag inte fått elbilen än? Under vissa nätter låg effektuttaget på runt 8 kW.
Det gjorde mig förstås nyfiken på varför och vilka konsekvenser detta skulle få för elbilsladdningen?
20A-säkringar ger en teoretisk maxgräns på 13,8 kW tillgänglig effekt. Det skulle då innebära att jag bara hade 5,8 kW kvar till laddning. Då har jag inte tagit hänsyn till eventuell fas-obalans som kan dra ner laddningen ytterligare. Laddboxen är på 11 kW, så detta var INTE vad jag hade räknat med.
Orsaken kunde jag via Nibe UpLink historik, härleda till Nibe F750 som väldigt ofta fick stötta med elpatron samtidigt som kompressorn gick på max, trots att utetemperaturen låg på plusgrader.
För att komma till rätta med problemet anlitade jag en lokal Nibe-auktoriserad firma.
Under ca tre månader följde en process med en massa telefonsamtal, hembesök och byten av det mesta i min Nibe F750. Jag ska inte fördjupa mig i den processen i detta inlägg, men efter ca tre månader med tre olika experter gav firman upp. Bland annat byte av expansionsventil, kretskort. Justering av givare och luftflöden och så vidare. Inga förbättringar över huvud taget. Snarare en massa bieffekter av alla dessa ingrepp (exempelvis vattenläckage från pannan vid två tillfällen, där kretskorten var helt genomdränkta).
Det som dock tydligt framgick var den stora mängd is som bildats i pannan. Det resulterade i att den ofta får tillämpa lång avfrostning. Detta går i stort sett ut på att om vissa temperaturkriterier inte uppfylls under den korta avfrostning (som varar i ca 10-15 minuter), så lägger systemet automatiskt på 30 minuter på avfrostningen, vilket ger en avfrostning på ca 45 minuter istället. Under avfrostningen står kompressorn stilla och producerar ingen värme.
Ett exempel taget ur verkligheten, när utetemperaturen låg på 3 plusgrader över hela dygnet, så genomförde min Nibe F750 15 avfrostningar (varav 6 långa!) under en 24-timmars period. Det ger alltså mer än 6,5 timme då kompressorn står still!
Således inte konstigt att effektuttaget kraftigt ökar eftersom systemet då så småningom kopplar in eltillsatsen på upp emot 6,5 kW (det hela är boroende av en beräkningsmodell som bygger på gradminuter). Nu räcker detta inledningsvis ändå inte till för att hålla framledningstemperaturen, utan den rasar och när så småningom kompressorn kommer igång behöver den jobba som en galning för att ta igen tappade gradminuter.
Vad tror ni händer om kompressorn jobbar hårt? - Jo, mycket riktigt, det bildas is! Och så är vi igång i den negativa spiralen.
Var hamnar då jag som konsument i detta. Jo, i en gråzon där ingen känner något ansvar och skyller på alla andra. Den auktoriserade firman hade inga vettiga förklaringar att ge mig och Nibe pratar inte med privatpersoner och skyller på golvvärmesystemet.
Men, efter en inte helt korrekt presentation av mig själv när jag ringde upp Nibe i våras, lyckades jag tillslut komma i kontakt med en produktionsansvarig på Nibe. De tre månaderna av problem hade dessutom tvingat mig att bli hobbyexpert på Nibe F750 för att kunna svara upp emot alla experter och deras bortförklaringar. Det behövdes i samtalet med Nibe.
Föga förvånande var det inte Nibe F750:s fel över huvudtaget. Utan felet var de negativa fysiska förutsättningarna med plusgrader ute (vilket enligt dem skulle innebära hög luftfuktighet), den ofördelaktiga frånluften via ventilationsluften och inte minst det stora problembarnet - golvvärmessystemet som fullständigt chock-kylde pannan med returvattnet. Det var helt enkelt synd om Nibe F750 som pressats för hårt.
Utsätter jag då pannan genom att ha extremt varmt i huset? Svaret är nej. Jag har försökt hålla runt 20 grader i inomhustemperatur.
Eftersom problemet är tydligast då utetemperaturen ligger under ca 5 plusgrader är det svårt att följa upp detta under sommarhalvåret. Jag har därför nu, 6 månader senare, åter varit i kontakt med samma person på Nibe igen via mail. Tyvärr blev det bara en skriftlig repris på vårt 45-minuter långa telefonsamtal.
Jag har följt deras rekommendationer: gällande inställningar (kurva 8), ökat fläkthastigheten till 100% (vilket inte har behövts tidigare), dragit ner golvvärmen och öppnat alla rumstermostater för att försöka hitta en lösning.
De senaste veckorna har jag experimenterat genom att reglera ner golvvärmen för att försöka hitta nivån där dessa hysteriska svängningar i pannan minskar.
När jag hamnar på mellan18-19 grader i inomhustemperatur (3 plusgrader utomhus), så lugnar pannan ner sig och jobbar mer sansat. De långa avfrostningar är dock fortfarande kvar, men med glesare intervall.
Men, så fort det dyker upp en störning (ex 2 duschar i följd eller en temperaturförändring) så bär det iväg igen och det tar ca ett halvt dygn innan den har stabiliserats igen.
Vad gäller teorin om att den högre luftfuktighet i plusgrader skulle försvåra för pannan, så har problemet varit lika stort nu under veckorna när utetemperaturen legat på minus 5 grader.
Dessa ”hysteriska” svängningar leder till ett energislöseri på upp emot 50% högre omotiverad elförbrukning under dessa perioder!
Förutom energislöseriet och att det kraftig påverkar min möjlighet att ladda bilen så är det också väldigt kostsamt med dagens elspotpriser!
Jag har den senaste veckan schemalagt min laddning av elbilen under 4 timmar på natten. Det brukar räcka för den laddningsmängd som jag behöver under veckan. Men, icke nu! Jag får ut ungefär hälften av behovet, vilket innebär att jag måste ladda ytterligare en gång när spotpriserna är rimliga. Under den andra veckan i december då temperaturen sjunk ner mot minus 10 grader hade jag ett effektuttag på över 10 kW under vissa perioder. Det blir väldigt lite kvar att ladda bilen med.
Detta var inte vad jag hade räknat med!
Problemområdena som jag har identifierat är följande:
- Huvudproblemet är konstaterad upprepad kraftig isbildning.
- Isbildningen leder till flera och långa avfrostningstider.
- Logiken kring lång respektive kort avfrostning är för dålig.
- Vid ett flertal tillfällen ”orkar” kompressorn inte värma upp till korrekt framledningstemperatur efter en avfrostning trots rimliga värden. I vissa fall går kompressorn inte ens upp på den tillåtna frekvensen. Detta tillsammans med långa avfrostningar skickar gradminuterna rätt ner i källaren och så tickar elpatronen igång därefter.
Jag bävar för hur detta kommer att påverka livslängden på kompressorn och fläkten om de ofta behöver gå på max?
Stödet från Nibe har varit obefintligt.
Men, förutom ett långt försvarstal från Nibe för Nibe F750 och en föreläsning i fysiska lagar, så lyckas jag ändå få fram en väldigt viktig information under resans gång. Nibe F750 avfrostningsfunktion modifierades 2017. Officiellt heter det att den ”ärvde Nibe F730 avfrostningsfunktion som var avsedd för den brittiska marknaden”! Men, man kan fråga sig varför modifiera något om det har fungerat bra? Jag har min uppfattning klar!
Nu är jag inte så naiv att jag tror att de öppet skulle erkänna att deras panna har ett konstruktionsfel. Det är ju trots allt rätt många Nibe F750 ute i stugorna!
Via diverse forum har jag dessutom snappat upp att det finns missnöje även med Nibe F730.
Men, allt detta har fått mig att fundera - är en värmepanna till för att stödja och samverka med de övriga systemen eller är det tvärt om?
Är det rimligt att acceptera knappt 19 grader i inomhustemperatur med en modern panna för att det ska fungera?
Min uppfattning är, att oavsett om golvvärmessystemet, eller någon annan funktion, bidragit till problemet - så är Nibe F750 alldeles för instabil. Under normala förhållanden, med rimliga inom- och utomhustemperaturer ska en värmepanna inte behöva arbeta på det här viset.
Vad har jag för nytta av ett uppvärmningssystem i balans om det leder till att det blir kallt i huset?
Avslutningsvis.
Syftet med detta inlägg har varit att uppmärksamma er Nibe-ägare på att er produkt kanske har sidor ni inte kände till. Jag har svårt att tro att det bara är min panna som beter sig på detta vis.
Tycker ni att detta är acceptabelt så är det bara att luta sig tillbaka och hälla upp glöggen. Men, i dessa tider av strävan efter energibesparing kanske det är läge att syna pannan. Jag kan jaga kW genom att snåla med både belysning, disk och tvätt, men Nibe F750 lever sitt eget liv, vilket ofta resulterar i att den drar mycket el även då elen är som dyrast.
Det jag med säkerhet vet är att min nästa värmepanna INTE kommer att heta Nibe.
Som jag nämnde i inlägget var jag lyckligt ovetande tidigare. Dagar som idag, när utetemperaturen ligger på 2 plusgrader, har jag ”bara” haft 3 långa avfrostningar och 3 korta. Det gör att pannan återhämtar sig snabbare eftersom den hinner hämta hem gradminuterna innan nästa avfrostning. Men, det blir i alla fall ett effektuttag under dessa perioder under 1-2 timmar på mellan 4-5 kW innan den stabiliseras. De märks nog inte så tydligt om man ser till dygnsförbrukningen.J Jeppan skrev:
Hade de långa avfrostningarna inte förkommit hade jag nog inte märkt av ”peakarna” och temperaturvariationerna.
Glädjande ändå att inte alla pannor har stora bekymmer.
Det varierar en del över tiden, men referensvärdet hamnar ofta på runt 290.
Läser att du gjort massiv felsökning av din anläggning så mitt inlägg tillför förmodligen inget men hade problem med ideliga avfrostningar på min F370 som berodde på att gallret på utsidan av huset var igensatt så det blev för lågt flöde.
Vad har du generellt för avluftstemperatur?
Vad har du generellt för avluftstemperatur?
Cruzze skrev:
Lågt luftflöde är en av de så kallade experternas argument. Lågt luftflöde innebär kortare tid mellan avfrostning. Det stämmer ju förvisso, men har enligt min mening en mindre betydelse än vad experterna vill göra gällande. Avfrostningen påbörjas när luftflödet har minskat med 10% från det värde som pannan sätter efter varje avfrostning som referensvärde. Alltså vid ett referensvärde på 300 kubik per timme, behöver isbildningen skapa en luftflödesförlust på 30 innan den börjar avfrostningen igen. Har man 200 som referens innebär det 20 istället, alltså tätare avfrostningar, men som du ser inte en enorm skillnad. Sen ger ju förvisso ett högre luftflöde med varmrumsluft mer luft att tina isen. Men även det är marginellt enligt min uppfattning.Cruzze skrev:
Jag anser att själva konstruktionen skapar problemet och att luftflödet bara är en försvårande omständighet.
Som jag nämner i tråden längre ner så varierar detta värde en del. Som mest under sommaren har det varit uppe i ca 330. Det är ju en balans mellan att pannan ska få luft och en rimlig ventilation kontra kostnad (utvädring av huset). Oavsett vilket, så har vi provat att variera ventilerna (210 till 330) och resultatet blev ungefär detsamma med isbildningsproblemet. Läs gärna mitt svar nedan.T tobbetk skrev:
F600p har en anslutning för extra tilluft/uteluft.
Är den ordentligt pluggad ?
Är den ordentligt pluggad ?
B Bogdan Löwdin skrev:Som jag nämner i tråden längre ner så varierar detta värde en del. Som mest under sommaren har det varit uppe i ca 330. Det är ju en balans mellan att pannan ska få luft och en rimlig ventilation kontra kostnad (utvädring av huset). Oavsett vilket, så har vi provat att variera ventilerna (210 till 330) och resultatet blev ungefär detsamma med isbildningsproblemet. Läs gärna mitt svar nedan.
Cruzze, förstår inte varför du uttrycker dig så? Jag lyssnar och tar gladeligen emot hjälp och tips som skulle leda till en förbättring, tro mig. Men, jag har testat det mesta själv och med hjälp av så kallade proffs, utan framgång. Vilket gör mig ganska uppgiven!Cruzze skrev:
Det jag beskriver i mina svar är resultaten av mina försök och inte kritik till er som försöker.
Jag gissar på att du har värmepumpen i tvättstugan som har ett frånluftsdon ?
Pluggar man inte den gamla kanalen så kommer vpn dra in en massa extra utomhusluft.
Då donet i tvättstugan är så passa när värmepumpen så kommer utomhusluften sänka energiinnehållet i frånluften ganska rejält vilket bör kunna orsaka problemen du har![Funderar :thinking: :thinking:]()
Pluggar man inte den gamla kanalen så kommer vpn dra in en massa extra utomhusluft.
Då donet i tvättstugan är så passa när värmepumpen så kommer utomhusluften sänka energiinnehållet i frånluften ganska rejält vilket bör kunna orsaka problemen du har
B Bogdan Löwdin skrev:
T tobbetk skrev:Jag gissar på att du har värmepumpen i tvättstugan som har ett frånluftsdon ?
Pluggar man inte den gamla kanalen så kommer vpn dra in en massa extra utomhusluft.
Då donet i tvättstugan är så passa när värmepumpen så kommer utomhusluften sänka energiinnehållet i frånluften ganska rejält vilket bör kunna orsaka problemen du har![]()
Jag har kollat installationen och den ser normal ut. På frånluftsröret som ansluter på pannan finns ett ventilationsdon. Men, den ligger innanför skyddsplåten så den har inte någon direktkontakt med uteluft. Jag har en Freschventil i andra ändan av tvättstugan, men den har samma funktion som alla de andra ventilerna.T tobbetk skrev:Jag gissar på att du har värmepumpen i tvättstugan som har ett frånluftsdon ?
Pluggar man inte den gamla kanalen så kommer vpn dra in en massa extra utomhusluft.
Då donet i tvättstugan är så passa när värmepumpen så kommer utomhusluften sänka energiinnehållet i frånluften ganska rejält vilket bör kunna orsaka problemen du har![]()
Temperaturen på frånluften är ca 21 grader, så jag tror inte på någon energisänkning av den anledningen.